Oppgave+7

Sonettes utvikling i form fra Petrarca til Shakespeare

 Francesco Petrarca var en italiensk lærd, dikter og tidlig humanist. Han var født i Arezzo, en italiensk by i midt-Italia, men han var oppvokst i Firenze, en annen italiensk by i den nordlige Italia. Han var blant annet den første viktige sonettedikteren, der han skrev 317 sonetter dedikert til en kvinne som het Laura. Petrarca skrev aldri navnet til Laura direkte i sonettene, men han skrev mange ord som lignet på navnet. Hun ble altså beskrevet som et subjekt i sonettene hans. Petrarcas sonetter har 14 verselinjer, fordelt på to kvartetter à 4 vers og to tersetter à 3 vers. Rimstillingen blir da slik: **abba abba cdc dcd**.

Dette er sonett 1 av Francesco Petrarca som er et godt eksempel til Petrercas riminnstilling:

//Voi ch’ascoltate in rime sparse il suono // //di quei sospiri ond’io nudriva ‘l core // //in sul mio primo giovenile errore // //quand’era in parte altr’uom da quel ch’i’ sono, //

//del vario stile in ch’io piango et ragiono // //fra le vane speranze e ‘l van dolore, // //ove sia chi per prova intenda amore, // //spero trovar pietà, nonché perdono. //

//Ma ben veggio or sì come al popol tutto // //favola fui gran tempo, onde sovente // //di me medesmo meco mi vergogno; //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">et del mio vaneggiar vergogna è ‘l frutto, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">e ‘l pentersi, e ‘l conoscer chiaramente // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">che quanto piace al mondo è breve sogno. //

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Denne sonetteformen befant seg på Petrarcas tid, 1300-tallet//.// Denne sonetteformen ble egentlig oppfunnet i midten av 1200-tallet av en italiensk mann ved navnet, Giacomo da Lentini.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">﻿William Shakespeare var en engelsk poet og skuespillerforfatter. Han blir sett som verdens største engelskspråklige forfatter og en usedvanlig dyktig dramatiker. Han blir kalt for Englands nasjonalpoet ved navnet skalden fra Avon eller bare skalden. Han blir også sett som en av de to største engelske sonettedikter ved siden av Edmund Spenser. Begge har omtrent lik form på sonettediktning der sonettene deres har tre kvartetter og en kuplett à 2 vers. Slik så riminnstillingen til Shakespeare: **abab cdcd efef gg**. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">William Shakespeare skrev 38 skuespill, 154 sonetter, to fortellende lange dikt og flere andre dikt.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Dette er sonett 1 av William Shakespeare som er et godt eksempel på Shakespearse riminnstilling:

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">From fairest creatures we desire increase, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">That thereby beauty's rose might never die, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">But as the riper should by time decease, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">His tender heir might bear his memory: //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">But thou, contracted to thine own bright eyes, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Feed'st thy light's flame with self-substantial fuel, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Making a famine where abundance lies, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Thyself thy foe, to thy sweet self too cruel. //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Thou that art now the world's fresh ornament // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">And only herald to the gaudy spring, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Within thine own bud buriest thy content // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">And, tender churl, makest waste in niggarding. //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Pity the world, or else this glutton be, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">To eat the world's due, by the grave and thee. //

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Denne sonetteformen befant seg på 1500-tallet. Vi kan se tydelig at det er nogenlunde annerledes enn sonetteformen fra 1300-tallet. Likheten er at begge bruker kvartettformen, men riminnstillingen er annerledes. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">I kvartettene til Petrarca rimer de to ytterste versene på hverandre mens de to innerste versene rimer på hverandre. I kvartettene til Shakespeare rimer annenhver vers. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Andre forskjeller i de to sonettene er at Petrarcas sonetter har to kvartetter à 4 vers og to tersetter à 3 vers, mens Shakespeares sonetter har tre kvartetter à 4 vers og en kuplett à 2 vers.


 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Sonette 29 av William Shakespeare **

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">When, in disgrace with fortune and men's eyes, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">I all alone beweep my outcast state // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">And trouble deaf heaven with my bootless cries // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">And look upon myself and curse my fate, //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Wishing me like to one more rich in hope, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Featured like him, like him with friends possess'd, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Desiring this man's art and that man's scope, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">With what I most enjoy contented least; //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Yet in these thoughts myself almost despising, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Haply I think on thee, and then my state, // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Like to the lark at break of day arising // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">From sullen earth, sings hymns at heaven's gate; //

//<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">For thy sweet love remember'd such wealth brings // //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">That then I scorn to change my state with kings. //

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Denne sonetten skrevet av William Shakespeare og kan tolkes på flere måter. Man kan ikke vite hvem dette blir henvist til, med tanke på at han henviser sin kjærlighet til både him som betyr han og thee og thy som betyr både deg og din, altså du, som kan være hvem som helst. Man kan heller ikke vite om han henviser denne sonetten som en romantisk kjærlighet eller platonisk kjærlighet. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">Denne sonetten er altså bygd på Shakespeares grunnleggende sonette-struktur der det har tre kvartetter à 4 vers og en kuplett à 2 vers, så den passer godt til riminnstillingen: **abab cdcd efef gg**.

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 110%;">**Kilder:** //http://no.wikipedia.org/wiki/Francesco_Petrarca%20// //http://no.wikipedia.org/wiki/Sonett// //http://no.wikipedia.org/wiki/William_Shakespeare//